RAPORT DE ACTIVITATE
al Bibliotecii Filialei Cluj-Napoca
a Academiei Române pe anul 2008

	I. Obiective
	1.1. Anul care se încheie a fost unul crucial în viaţa Bibliotecii. Parametrii care definesc această situaţie aparte sunt următorii:
	a) reorganizarea structurilor funcţionale ale Bibliotecii, printr-o armonizare cât mai eficientă între valoarea ştiinţifică a depozitelor de publicaţii şi tipărituri, şi competenţa profesională a personalului cu talent bibliotecăresc şi/sau cu înclinaţii ştiinţifice;
	b) valorificarea bibliologică  şi fundamental-ştiinţifică a materialului existent în fondurile Bibliotecii;
	c) dezvoltarea organizatorică şi arhitecturală a reţelei care formează familia Bibliotecii şi a filialelor ei.
	d) implementarea în cadrul bibliotecii a noii politici europene privind depozitarea, amplasamentul, pastrarea şi conservarea valorilor bibliologice şi bibliofile, în mod aparte a celor care fac parte din eşantioanele de tezaur şi patrimoniu;
	e) promovarea imaginii Bibliotecii în rândul unităţilor de prima mână din ţară, prin prezenţa persoanelor din instituţia noastră în organismele naţionale însărcinate cu vegherea bunului mers al activităţii în cele peste 10.000 de biblioteci identificate ca atare în România;
	f) servirea în condiţii noi a cititorilor.
	II. Structuri funcţionale
	1.1. În anul 2008 s-a trecut la reorganizarea serviciilor Bibliotecii, care, tradiţional, erau concepute ca simple sisteme de organizare a unor activităţi de inventariere, catalogare, depozitare şi servire spre cititori a publicaţiilor. Cele 4 „servicii” din Bibliotecă s-au redus la 2, corespunzând tot atâtor posturi de şef-serviciu pe care legea le prevede, raportat la numărul personalului. Din denumiri improvizate ca „serviciul cititori”, „serviciul colecţii speciale” (instituţia nu are organizate colecţii speciale!), „serviciul bibliografie” etc., noile structuri corespund menirii istorice şi actuale a oricărui mare deţinător de carte, prin bifurcarea în două servicii: de bibliteconomie (rulajul publicaţiilor ca obiecte fizice) şi bibliologie (investigarea unităţilor de bibliotecă în conţinutul lor). Cele două structuri funcţionale corespund dimensiunilor, conţinutului fondurilor de carte, rolului informaţional şi cerinţelor tot mai exigente ale cercetării ştiinţifice în sprijiniul căreia ne desfăşurăm activitatea, precum al celui formaţional, menit să dezvolte în cadrul Bibliotecii a unui nucleu de cercetare pe impresionantul marerial deţinut, în regim autonom sau prin colaborarea cu alte unităţi ale Academiei Române şi din sfera universitară.
	1.2. Serviciul biblioteconomic a înregistrat în anul 2008 un adevărat salt calitativ, printr-o orientare nouă asupra ideii de depozitare a publicaţiilor de tezaur şi patrimoniu, urmărindu-se nu doar siguranţa de moment a cărţii, prin depozit organizat şi securizat, ci în egală măsură paza chimică şi microbiologică, împotriva factorilor invizibili care macină de sute de ani suportul tipăriturilor. În urma unui audit de la Bucureşti, printr-o persoană autorizată, Bibloteca noastră a fost arătată, într-un raport amplu, ca având mai multe carenţe tocmai in sensul siguranţei cărţilor. Măsurile luate de noi, în funcţie de fondurile care le-am putut accesa, au privit în primul rând izolarea meteorologică perfectă a depozitelor existente, prin lucrări care au rezolvat problema curenţilor de aer, element deosebit de important în durabilitatea suportului cărţilor, fie el pergament, hârtie, pânză sau alte materiale.
	1.3. O realizare importantă în anul 2008 a fost convertirea sistemului de iluminat în depozitele de carte, situate pe patru nivele. Prin schimbarea globurilor ocrotitoare ale becurilor electrice, din plastic în sticlă groasă, s-a înlăturat pericolul real al topirii incidentale a materialului plastic, care putea duce la incendii, devastatoare în asemenea depozite înţesate cu material inflamabil. În cadrul aceleiaşi lucrări, s-a comasat sistemul de întrerupătoare la intrările în depozite, obţinându-se o perfectă vizibilitate în rafturi, care cer o supraveghere permanentă, şi în acelaşi timp s-au creat premise pentru o economisire consistentă a curentului electric (starea naturală într-un depozit de carte este întunericul desăvârşit, care nu se putea obţine prin vechiul sistem de iluminare). 
	1.4. În anul 2008 s-a generlizat procesarea în lanţ tehnologic modular a unităţilor de bibliotecă, respectiv inventarierea, catalogarea, clasificarea zecimală şi cotarea cărţilor şi periodicelor, activitate fără întrerupere în orice bibliotecă. Pe baza unui sprijin logistic modest, am reuşit să armonizăm modulele de lucru în aşa fel, încât finalul pus în faţa cititorului să se prezinte şi pe suport clasic, prin fişierele pe hartie, precum şi pe suport electronic. Evocarea unor cifre, care sunt de ordinul zecilor de mii de poziţii, nu ar spune mare lucru, în comparaţie cu fptul că acum funcţionează un sistem cu bătaie lungă în viitor.
	1.5. Serviciul bibliologic s-a întărit în anul 2008 cu un număr optimist de persoane tinere, competente profesional şi completive interdisciplinar, pentru a putea face faţa provocărilor pe care materialul inedit din Biblioteca le prezintă. După o „pauză” de patru decenii, avem acum specialisti în: latina clasică, paleografie latină medievală, germana gotică, hebraică, greacă veche şi modernă, slavă veche, paleografie româno-chirilică, paleografie maghiară, corespunzând majorităţii limbilor în care sunt scrise cărţile şi manuscrisele din Bibliotecă. 
	1.6. S-a început organizarea unui cabinet de stampe, fotografii, hărţi şi lucrări de artă, lucru imperios necesar şi pertinet totodată de o bibliotecă ce deţine un material de gen impresionant, dar până în acest an dezorganizat. S-a reuşit atragerea unor donaţii de circa 10.000 de ilustraţii, conţinând portrete istorice, imagini de locuri şi de datini etc. 
	1.7. S-a recondiţionat şi amenajat atelierul foto şi digitizare al Bibliotecii, inclusiv prin muncă de zidar, spoitor, faianţar, instalator, parchetar executate cu forţe proprii, obţinându-se astfel economii importante. Acest atelier a constituit o prioritate, în vederea trecerii la noua ideologie bibliologică europeană, care postulează ca obligatorie crearea unui destin nou, a unei identităţi diferite pentru lăsământul scris al omenirii. 
	III. Valorificarea 
	1.1. Activitatea de valorificare ştiinţifică a materialului din Bibliotecă a fost orientat în anul 2008 prioritar spre programe legate de conţinutul materialului documentar pe care îl deţinem, sau spre teme confinii care intersectează acest material, întărind caracterul Bibliotecii de instituţie furnizoare de informaţie, dar şi creatoare de elaborate ştiinţifice fundamentale. 
	1.2. În acest an am creat două linii de activitate de cercetare ştiinţifică în Bibliotecă, în concordanţă cu două nivele de pregătire şi încadrare a personalului. Astfel,
	a) programul de cercetare bibliologică propriu-zisă, cu un număr semnificativ de persoane şi cu o tematică adecvată activităţii de creare a unor lucrări instrumentare (bibliografii, cataloage ştiinţifice de bibliotecă, etc.);
	b) programul de cercetare fundamentală, cu un număr încă redus de personal, cu menirea să abordeze teme de cercetare fundamentală de nivel inedit.
	Cele două nivele de cercetare se intersectează în aspecte numeroase, rezultând o colaborare permanentă între colectivele de lucru.
	1.3. Proiectele cele mai importantedin programul bibliologic active sau finisate în anul 2008 sunt următoarele:
	a) Catalogul ştiinţific al incunabulelor din Biblotecă, a treia deţinătoare de asemenea cărţi din Romania, ca număr (180). Acest proiect este finisat şi va fi înaintat la tipar la începutul anului 2009.
	b) Catalogul bibliotecii lui Timotei Cipariu, cea mai interesantă bibliotecă istorică din ţară, privită prin prismă bibliofilă. Catalogul, de dimensiuni monumentale, este finisat şi va fi dat la tipar la începutul anului 2009.  
	c) Bibliografia adnotată a „Revistei Fundaţiilor Regale”, lucrare amplă în stadiu de finisare, în cadrul cadrul căreia în acest an s-au pus în variantă tehnoredactată 5.000 de poziţii bibliografice. Finalizare în anul 2009. 
	d) Repertoriul fondului de manuscrise slave din Bibliotecă, lucrare încheiată. Se va da la tipar la începutul anului 2009.
	e) Indicele bibliografic al revistei „Viaţa creştină” (1911-1944), lucrare legată strâns de conţinutul Bibliotecii, aflată în stadiu de finisare.
	f) Catalogul adnotat al autorilor francezi din secolul al XVI-lea, ale căror cărţi se găsesc în Biblioteca noastră (bogată în astfel de material).
	g) Catalogul foilor volante din Bibliotecă, cel mai bogat fond de acest fel din ţară, lucrare antamată recent, ca lectură istorică neconvenţională. Au fost repertoriate până acum 200 de foi volante. Lucrare propusă pentru digitizare în cadrul programului consorţional „Dacoromanica” (vezi mai jos).
	h) Redactarea în formă finală a 120 de poziţii din Catalogul manuscriselor româneşti, vol. I, poz. 1-300. Finalizare în anul 2009.
	i) Catalogul cărţii orientale din Bibliotecă, unic în România prin amploare, lucrare cu debut în 2008.
	j) S-a redactat şi este în stadiu de tipar la Editura Academiei Române primul număr din anuarul Bibliotecii, „Biblioteca şi cercetarea”, aprobat de conducerea Academiei Române ca publicaţie anuală similară anuarelor institutelor de cercetare.
	1.3. Activitatea de cercetare ştiinţifică fundamentală specializată, orientată actualmente spre valorificarea prin ediţii critice a manuscriselor inedite ale Şcolii Ardelene. În cadrul acestui program se lucrează la două proiecte susţinute de Filiala Cluj-Napoca şi agreate de Secţiunea filologică a Academiei Române:
	a) Ediţia princeps, după manuscris inedit, a „Bibliei lui Timotei Cipariu”, respectiv o variantă de mare interes pentru istoria limbii române a textului biblic, în versiune românească realizată de savantul ardelean în perioada latinismului lingvistic românesc. Lucrarea se realizează sub egida Filialei, în colaborare cu specialişti de la Bibliotecă şi din alte instituţii din ţară. La această dată textul este transcris integral, iar scadenţa de dat la tipar, în formă de ediţie critică, este stabilitădat de Secţiunea filologică a Academiei Române la sfârşitul anului 2009. Cantitativ, s-au transcris, procesat pe calculator şi tratat ştiinţific peste 2000 de pagini, de către numai 3 persoane.
	b) Ediţia critică „De la Inochentie Micu-Klein la Memorandum. Scrisul ardelean în texte antologice”, solicitată de Secţiunea filologică a Academiei Române, pentru seria integrală de literatură română  „Pleiade”. Lucrarea se realizează sub egida Filialei, în colaborare cu numeroşi specialişti de la Bibliotecă şi din alte instituţii din ţară. În acest an s-a finalizat selectarea textelor pentru primul volum, „Iluminismul”, circa 1000 de pagini.
	IV. Extinderea Bibliotecii 
	1.1. S-a încheiat în anul 2008 prima fază a construcţiei noii aripi a Bibliotecii, în cadrul planului de extindere aprobat şi finanţat de Academia Română, respectiv s-a ajuns la punerea sub acoperiş a construcţiei, în vederea eventualei conservări pentru caz de iarnă deosebit de grea. S-au fixat opţiunile de ocupare a spaţiului subsol+P+4, în vederea ameliorării activităţii Bibliotecii, conform cu standardele impuse de Uniunea Europeană privind protejarea patrimoniului scris, în lipsa cărora Biblioteca îşi pierde, teoretic deocamdată, dreptul de a deţine şi păstra valori patrimoniale. Spaţiul de extindere subsol+P+3 este suficient pe moment pentru salvarea de la distrugere a fondurilor de tezaur şi patrimoniu, inclusiv spaţiul de desfăşurare a activităţilor personalului Bibliotecii în cadrul acestui demers. 
	1.2. S-a încheiat faza arhitecturală de amenajare a Filialei din Blaj, numită şi „Biblioteca documentară Timotei Cipariu”, urmând ca în anul 2009 să se treacă la amenajările interioare necesare păstrării unui important fond de patrimoniu, care a fost adus pentru siguranţă la sediul central din Cluj-Napoca. 
	V. Biblioteca electronică
	1.1. În august 2006 Comisia Europeană a recomandat demararea şi în România a acţiunilor pentru realizarea Bibliotecii Digitale Europene, care constă în transpunerea pe suport electronic a tuturor publicaţiilor cu valoare patrimonială din biblioteci. Recomandarea are caracter de lege, care obligă vertical toţi managerii implicaţi, începând cu guverele ţărilor, să aloce fonduri şi să ofere cele mai potrivite condiţii în acest scop. Biblioteca noastră are cel mai dens şi mai numeros fond de patrimoniu, raportat la numărul total de publicaţii deţinute.
	1.2. Am intrat de o jumătate de an într-un consorţiu cu Biblioteca Academiei Române din Bucureşti, cu Biblioteca Metropolitnă din Bucureşti şi cu Biblioteca Naţională, acţiunea în echipe mari fiind un avantaj în obţinerea de fonduri europene. Consorţiul (echipa din România) îşi propune să realizeze până la sfârşitul anului 2009 digitizarea a 3 milioane de pagini, pentru a avea acces la sume consistente din fondurile UE. 
	1.3. Ca membri ai consorţiului românesc, numit „Dacoromanica”, am obţinut si este instalat la Bibliotecă, în stare de funcţionare, un aparat destinat acestei activităţi, numit scaner digital, nou, de firmă elveţiană, în valoare de 30.000 de Euro. Este cea  mai mare sumă obţinută în istoria Bibliotecii, pentru o dotare privind soarta viitoare a cărţilor.
	VI. Imaginea
	1.1. Un membru al colectivului Bibliotecii face parte din staful programului nţional „Dacoromanica”.
	1.2. Un membru al colectivului Bibliotecii face parte din Comisia Naţională a Bibliotecilor, iar un altul este membru ataşat al Comisiei.
	1.3. Un membru al colectivului Bibliotecii face parte din Comisia de Digitizare, constituită prin lege, ca for metodologic naţional, pentru vegherea ducerii la îndeplinire  în condiţii adecvate a reformei bibliotecilor, în  sensul unificării informaţiei în cadrul Uniunii Europene.
	1.4. Una dintre lucrările realizate de către Bibliotecă, în colaborare cu alte instituţii, Biblia Vulgata 1760-1761, a fost proclamată în 2008 drept „cartea anului” de către o reuniun e a instituţiilor de cultură din Iaşi şi premiată cu premiul de excelenţă de către Fundaţia Naţinală pentru Ştiinţă şi Artă a Academiei Române.
  	N. B. Acest raport este selectiv.

                                                           DIRECTOR,
                                                    prof. dr. Ioan Chindriş